Legată cu funia de pământ, de Lorina Bălteanu, la Clubul de Lectură Cartier & diez
2023-06-17 14:00 - 15:00 (Europe/Helsinki) | Librăria din Centru, bd.Ștefan cel Mare și Sfânt, nr. 126, Chișinău, 2060, Moldova, Republic of
Clubul de lectură Librăriile Cartier & #Diez: Legată cu funia de pământ, de Lorina Bălteanu

Prieteni din Chișinău, vă așteptăm la următoarea ședință a clubului de lectură Diez-Librăriile Cartier, pe 17 iunie, începând cu ora 14.00, la Librăria din Centru din Chișinău (bd. Ștefan cel Mare și Sfânt, nr. 126). Cartea pe care o vom discuta este romanul „Legată cu funia de pământ”, de Lorina Bălteanu.
„O mare surpriză acest roman al poetei Lorina Bălteanu! O lume întreagă încape în el, după cum o lume întreagă într-un sătuc: zeci de personaje, de povești, de întâmplări. Totul văzut prin ochii unei fetițe care crește cu gândul că vrea să plece departe de locul în care s-a născut, simțindu-se legată de el cum i se pare că e prinsă și luna, cu o funie (invizibilă), de pământ. O fetiță/fată cu dor de ducă și cu un puternic sentiment al neapartenenței, Străină, dar cu o uriașă tandrețe pentru acest sat pe care se pregătește să-l lase, cândva, în urmă. De aici și stranietatea percepțiilor ei, sensibilitatea față de tot ce e frumusețe, dar și față de ce e dureros, uneori până la oroare.” (Simona Popescu)
Pentru a vă trezi și mai mult curiozitatea, inserăm mai jos fragment din roman.
„Frate-miu e tare frumos. Toate fetele din școală visează să prietenească cu el. Numai din cauza asta, prietenesc și cu mine. Să fie mai aproape de fratele meu. Mai toate îi scriu bilețele de dragos- te și se pun bine pe lângă mine, să i le transmit. Pentru un bilețel, eu le iau câte un măr, iar pentru o scrisoare mai lungă – o rublă.
Acasă eu le citesc și le aranjez în clituri separate. De la fete frumoase, de la fete urâte și de la proaste. Pe cele scrise frumos, mi le las mie. Oricum, frate-miu nu citește niciuna și nu-l interesează deloc ce-i scriu fetele despre dragoste. Și nu de-atâta că-i mândru. El nu citește, ca mine, tot ce-i cade sub mână.
Fiindcă eu nu sunt nici frumoasă și nici așa exemplară ca el, mie nu-mi scrie nimeni scrisori. De aceea am timp berechet să răspund eu, în locul lui, fetelor. Mai ales celora care știu că au bani. Pentru răspuns eu le iau câte încă o rublă. Pentru muncă. Nu-i ușor să scrii atâtea scrisori, la atâtea fete diferite, și să nu le încurci între ele. Cel mai important e să nu fac greșeli gramaticale. Altfel, s-ar pricepe că nu fratele meu le-a scris.
Cu Galea corespondez aproape de-un an. De fiecare dată când îi aduc un răspuns, ca și cum de la frate-miu, ea se închide în toaletă și iese de acolo cu ochii înlăcrimați. Îi dau batista mea să-și sufle nasul, fiindcă știu de ce e așa de emoționată. Ei îi scriu cele mai frumoase scrisori. Când își lasă capul pe umărul meu și oftează, e așa de gingașă și neajutorată, că îmi vine să mă îndră- gostesc de ea, în locul lui frate-miu. Toate scrisorile ei, legate cu panglică, le țin aparte de celelalte. De câte ori sunt singură-acasă, le citesc din nou și vărs lacrimi amare, că nu sunt băiat. Frumos ca și frate-miu.”
Legată cu funia de pământ (roman), de Lorina Bălteanu (Rotonda). Broșată, 152 pag. Preț: 33 RON/ 139 MDL
Comandă cartea online, livrăm oriunde-n lume:
https://cartier.md/…/beletri…/legata-cu-funia-de-pamant/
https://cartier.ro/…/beletri…/legata-cu-funia-de-pamant/

Cum luptăm cu dezinformarea?
2023-06-19 16:00 - 17:00 | MediaCor, Strada Alexei Mateevici 60, Chișinău, Moldova, Republic of
Luni, 19 iunie, la ora 16.00, în incinta MediaCor, Editura Cartier invită ziariștii, comunicatorii, profesorii, dar și publicul larg, la o dezbatere de maximă actualitate, cu tema Cum luptăm cu dezinformarea?
Vor participa la discuție președinta Consiliului Audio-Vizualului, Liliana Vițu, directoarea Ziarului de Gardă, Alina Radu, purtătorul de cuvânt al prim-ministrului, Daniel Vodă și reprezentantul WatchDog Valeriu Pașa. Va modera discuția scriitoarea și ziarista Paula Erizanu.
Dezbaterea va porni de la volumul Asta nu e propagandă! Aventuri în războiul cu realitatea, de Peter Pomerantsev, cercetător în studiul informației la Universitatea John Hopkins. Cartea a apărut recent în limba română la Editura Cartier, în traducerea lui Adrian Ciubotaru.
„Asta nu e propagandă! este o examinare fascinantă a modului în care „războiul împotriva realității“ a „lichefiat“ societățile, oferind exemple din Filipine și SUA, Mexic și Ucraina. Cartea spune o poveste descurajantă despre cum forțele întunericului au capturat o revoluție a comunicării, menită să facă lumină, marginalizându-i pe campionii libertății de exprimare.” (John Thornhill, Financial Times)
„Peter Pomerantsev revine cu o carte pătrunzătoare, Asta nu e propagandă! Aventuri în războiul cu realitatea, încearcând să înțeleagă, în parte, globalizarea unor fenomenele derutante pe care le-a observat, mai întâi, în Rusia. Descendent dintr-o familie de disidenți sovietici exilați, Pomerantsev juxtapune povestea familiei sale, ce se desfășoară într-o perioadă când ideile, arta și informațiile erau o provocare pentru regimul tiranic, cu un prezent în care adevărul nu pare să mai conteze.” (Michelle Goldberg, New York Times)
Peter POMERANTSEV s-a născut pe 30 septembrie 1977 la Kîiv, într-o familie de intelectuali (tatăl său, poetul Igor Pomerantsev, a fost arestat pentru răspândirea literaturii antisovietice, apoi s-a refugiat în Marea Britanie, unde a lucrat ca jurnalist la BBC World Service; mama sa, Liliana Pomerantsev, e producătoarea filmelor documentare multi-premiate Gulag, The Beslan Siege, The Train, câștigător BAFTA). După absolvirea Școlii din Westminster și a Școlii Europene de la Munchen, Peter Pomerantsev a studiat literatura engleză și limba germană la Universitatea din Edinburgh. Între 2001 și 2010, locuiește la Moscova, unde a urmat cursurile superioare pentru scenariști și regizori, lucrând ca producător TV la televiziunea TNT. Scrie despre Rusia pentru publicațiile Guardian, Newsweek, The Atlantic Monthly, London Review of Books ș.a. Despre experiența sa de jurnalist în Rusia, „o dictatură postmodernă”, relatează în volumul de memorii Aventuri în Rusia de azi. Nimic nu este adevărat și totul este posibil, apărut la Editura Faber în engleză în 2015, iar la Editura Cartier, în limba română, în 2022. În 2019, Pomeranstev revine cu o nouă carte, Asta nu e propagandă, publicată în limba română tot la Editura Cartier, în 2023.
Comandă cartea online.
Din Republica Moldova, cu livrare oriunde-n lume: https://cartier.md/libraria/istorie/asta-nu-e-propaganda/
Din România: https://cartier.ro/libraria/istorie/asta-nu-e-propaganda/

Dinu FLĂMÂND, scriitorul lunii iunie la Chișinău
2023-06-29 18:15 - 19:15 | Librăria din Centru, bd.Ștefan cel Mare și Sfânt, nr. 126, Chișinău, 2060, Moldova, Republic of
Dinu FLĂMÂND, scriitorul lunii iunie la Chișinău
Institutul pentru Inițiative Culturale și Educaționale, în parteneriat cu Muzeul Național al Literaturii Române și Editura Cartier, organizează întâlnirea din iunie în cadrul Proiectului cultural CARTEA DESCHISĂ: SCRIITORI FĂRĂ FRONTIERĂ.
Invitatul lunii iunie este poetul și traducătorul, jurnalistul francez și diplomatul, originar din România, Dinu FLAMÂND.
În cadrul evenimentului se vor organiza două întâlniri.
Miercuri, 28 iunie, la ora 16.00, în Sala galbenă a Muzeului Național al Literaturii Române, se va desfășura seara de dezbateri cu tema „Forme de manifestare ale eului – poezie și traducere, jurnalism și diplomație”, moderată de directorul muzeului, Maria Șleahtițchi.
Joi, 29 iunie, la ora 18.15, la Librăria din Centru, va avea loc „O seară de poezie cu Dinu FLAMÂND: lecturi și dialog”, moderată de redactorul-șef al Editurii Cartier, Emilian Galaicu-Păun.
Intrarea este liberă.
Dinu FLĂMÂND (n. 24 iunie 1947, Susenii Bârgăului, Bistrița-Năsăud, România) este poet, eseist și traducător. A activat ca jurnalist francez și diplomat. Absolvent al Facultății de Filologie a Universității „Babeș-Bolyai”, membru fondator al cenaclului și revistei „Echinox”. În anii ’80, a plecat din România și s-a refugiat la Paris, denunțând regimul comunist din România. Locuiește în Franța până în 2010. A ocupat funcții în diplomația română. Ca poet și traducător, a fost apreciat cu mai multe premii naționale și internaționale.
OPERA
A debutat în anul 1971, cu volumul de versuri „Apeiron” (Editura Cartea Românească), după care au urmat alte peste douăzeci de cărți, între care: „Poezii” (1974); „Stare de asediu” (1983); „Viață de probă” (1998); „Dincolo”/ „De l’autre côté”, ediție bilingvă româno-franceză (2000); „Opera poetică”, 2 vol. (2007); „Stive de tăcere” (2011); „Veghea și Somnul, un an de sonete” (2016); „Om cu vâslă pe umăr” (2020); „Scaun la fereastră. Lisabona, jurnal de carantină, 2020-2021” (2022) ș.a.
Opera poetică a lui Dinu Flămând a fost tradusă în peste zece limbi ale lumii (spaniolă, franceză, engleză, portugheză, germană, neogreacă, macedoneană etc.) și numără 27 de titluri.
Scriitorul a semnat de asemenea eseuri critice, între care: „Introducere în opera lui G. Bacovia” (1979); „Intimitatea textului” (1985) ș.a.
Dinu Flămând desfășoară o impresionantă activitate de traducător din limbile spaniolă, franceză, engleză, italiană și portugheză. A semnat varianta românească a cărților lui Fernando Pessoa, Pablo Neruda, António Lobo Antunes, Luis García Montero, Marco Lucchesi, Marco Lucchesi, César Vallejo, Martin Booth, Umberto Saba, Jean-Claude Guillebaud, Samuel Beckett, Mario Luzi ș.a.
***
BĂIATUL CU SALAMANDRA
Când ierburile fierb către albastru
ies salamandre timpurii;
eşti bun
căci zeul ierbii ţi se urcă-n palmă
şi-n guşa lui simţi cum se zbate viaţa.
C-o salamandră înverzeşti cetatea
şi fierul se amestecă din ochi în sânge,
mai limpede să poţi vedea prin sânge
întoarcerea privirii dinspre moarte.
Soseşti împodobit cu salamandre
şi ţii reptila verde lângă buze,
atât de mult, că respiraţi spasmodic
parcă izbind cu valuri verzi de sânge.
Iar pielea are gust de clorofilă
cum îi adulmeci mersul
şi-i destul
c-o salamandră-n palmă să priveşti
întreaga viaţă ce ţi se întâmplă…
Pe negândite cum te-ntorci deodată
spre cel ce tace.
POEMUL FASTUOS
Singurătatea în adâncul retoric
tristețe de apă, nevorbitoare
— cu gura la gura înecatului sorbi
din el aer de sânge și apă.
Cu ochii deschiși în adâncul retoric
unde stă un poem fastuos.
Cu ochii larg deschiși spre fuioarele frazelor
Ultima vorbă a înecatului
bulbucește la suprafață într-o limbă străină.
UN S ÎNTORS
Un S întors, îl știu, un S întors
tăiai un S și-n grinzile de casă
și crucea parcă o făceai întoarsă
o singură mișcare: frunte…umăr
pe pieptul tău un mare S întors.
Așa scriai și N-ul, tot întors
„SUNT SÃNÃTOS” – ai scris atunci scrisoarea,
târziu de tot se risipea războiul
și te-ai întors tot cu un S întors.
Mai ai prin mâna stângă-un drum de glonte
pe unde fuge frigul și uitarea
și mă întrebi dacă va fi război
și-aș vrea să-ți scriu că nu, cu N întors
cum stă-n naivul alfabet? SPERANȚA!
